---
description: Dating > Kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj
---

# Kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj

**Click here:** \
&#x20;\
&#x20;※ [**Kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj**](http://duatactvili.hotelsvr.ru/?dt\&keyword=kako+zaraditi+novac+preko+interneta+u+hrvatskoj\&source=gitbook.com5_poster) \
&#x20;\
&#x20;※ [**♥ Kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj**](http://duatactvili.datingsvr.ru/?dt\&keyword=kako+zaraditi+novac+preko+interneta+u+hrvatskoj\&source=gitbook.com5_poster) \
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\
&#x20;\


Koliko ste vješti u podučavanju? Da, čak i u Hrvatskoj. Vlatka i Krešo tvrde kako cijela priča nema veze s piramidalnim prevarama, u kojima novac novih financira starije investitore.\
&#x20;![kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj](http://www.palelive.com/wp-content/uploads/2013/05/dolar.jpg)\


Gotovo svaki početnik u internet marketingu prve korake na temu kako zaraditi novac preko interneta započinje sa Google AdSense oglašivačkom mrežom. Službeno ime ove parlamentarne zajednice je Confederatio Helvetica franak prema kome je švicarski franak dobio oznaku CHF. Novi propisi nisu u skladu sa starim. Jedan od koraka može biti zaposlenje u nekoj tvrtki koja se bavi digitalnim marketingom, no možeš krenuti i putem da sam za sebe dogovaraš usluge digitalnog marketinga. Kao dobar primjer navest ću nišu kućni ljubimci. Nalog se polako gradi,a na pocetku je otezavajuca okolnost sto treba doci do levela za Minijobs.

Takva zanimanja omogućila su da se pojavi jedna nova generacija mladih stručnjaka kojima je za obavljanje posla dovoljan laptop i pristup internetu. Sve su to naši ljudi. Ne trebamo se voditi istraživanja da bismo naglasili kako ljudi žude za dodatnim izvorom zarade.\
&#x20;![kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj](https://finjak.net/wp-content/uploads/2018/02/Kako-postati-digitalni-nomad-i-zara%C4%91ivati-novac-putem-interneta-digitalni-nomadi-savjeti-e1518089694789.jpg)\


**Zarada na internetu uz najbolji PTC program na svijetu!** - Pokretanje i vođenje vlastitog posla zahtijeva vremena i truda, ali bez obzira na to mnogi su ljudi spremni konstruiraju razne biznis ideje.\
&#x20;![kako zaraditi novac preko interneta u hrvatskoj](http://www.internet-posao.net/wp-content/uploads/2012/12/Kako-zaraditi-preko-interneta-u-2017.-godini.png)\


Za dvadesetak godina, zarada ovog čoveka bila je više od verovali ili ne nekoliko stotina miliona dinara! Većina ljudi planira svoj život u poznim godinama, to jest cvetu starosti. Jedan deo ljudi skriva određenu sumu u slamarici, neki su revnosno uplaćivali u određeni penzioni fond, treći se i dalje nadaju velikoj finansijskoj injekciji. Šta god da je vaše rešenje, rešenje koje je imao ovaj čovek za ovu vrstu problema nateraće vas na razmišljanje. U blizini Zoo parka u Bristolu Engleska postoji parking za oko 150 automobila i 8 autobusa. Tokom 25 godina svog radnog veka, parking je naplaćivao vrlo ljubazan čuvar parkinga. Cena parkinga iznosila je £2. PREBACITE OVO SAMO U DINARE, računica je opet neverovatna! Jednog dana, nakon 25 godina redovnog dolaska na posao, čuvar se jednostavno nije pojavio. Logično, Uprava ZOO vrta je pozovala Gradsku Upravu i zatražila drugog čuvara parkinga. Međutim, Gradska Uprava je odgovorila da je to parking koji nije u njihovoj, već iskljucivo u nadleznosti samog ZOO vrta. I dok su oni pregledali spiskove i pokušvali da shvate za koga je čuvar radio, čovek o kojem se vodila rasprava, verovatno je sedeo u svojoj vili negde u Španiji, na Karibima ili nekoj slicnoj destinaciji. Izvor: Srbijadanas This entry was posted in and tagged , , , , , , , , on by. Kreditna aktivnost u Srbiji već poduže tavori. Dok građani kako-tako i podižu kredite, privreda kao da je odustala Tako podaci Kreditnog biroa Udruženja banka Srbije govore da je kod pravnih lica broj uzetih kredita povećan 0,6 odsto. Još je gore u preduzetničkim vodama, gde je suma uzetih kredita povećana gotovo simoblično — oko 0,4 odsto. Istina, uzete kredite i mali i veliki nešto redovnije vraćaju: kod preduzeća je docnja 14,3 odsto, a to je pet procenta manje nego na samom početku godine, a kod preduzetnika je 16,1 odsto — i oni su se popravili 0,2 procenata. Kada se zajmovi ne vraćaju, sledi prinudna naplata. Podižu se hipoteke, angažuju sudski izvršitelji. A ponuda je tu dobra da se mogu opremiti i mali i veliki biznisi. Osim predmeta svojih dužnika koje nude banke, tu su i predmeti, odnosno oprema, koja je zbog stečaja stigla do prinudne napate. Nije lako prodati ni poslovni prostor ni opremu. Na sveru Bačke u Kanjiži prodaje se stari mlin-pekara sve to plus parcela po ceni od 189. Sve se nalazi na Subotičkom putu, a prodavac je poverilac Holding kapital iz Beograda. Da posao s pekarom i nije baš nešto profitabilan govori podatak da se u Feketiću prodaje pekarska peć za 250. Akcije smo navikli da vidimo u prodavnicama svekolike robe. Od onoga što se može izdvojiti po principu skoro pa džabe tu je stan od 66 kvadrata u Srpskom Itebeju koji se nudi po 4. Veća je cena, ali veći i stan u Srpskoj Crnji: u prizemlju je, a za 85 kvadrata treba dati 6. Ko za sebe misli da ima šansu da tamo počne poslovnu aktivnost, eto prilike da se prvo skući. U Kovinu se na prodaju nude kolska vaga, silos, temelj za sušaru, i to sve za 243. Biznis, eto, nije odmakao dalje od temelja, a novom kupcu može se samo poželeti više sreće. Prodavac je Erste banka. U Vršcu se na prodaju našala štamparija i kompetna oprema za proizvodnju ambalaže za lekove. Unikredit lizing to nudi na prodaju, a može i opet na lizing. U Pećincima nije išao posao vezan za gumeni kondenzator. Sada se on nudi po 2. Šta će biti s opremom i hoće li realno novi vladsnici imati više sreće, posebno kada znamo da je država ovu 2016, proglasila za Godinu preduzetništva? U Americi je to tako i obično znači novi početak. Kod nas je to najčešće uvod u likvidaciju. Nije to tako teško objasniti. Preduzeća koja se kod nas nađu u toj poziciji često su u tako lošem stanju da je posle neuspelog stečaja likvidacija najčešeće rešenje koje se samo nameće. Izvor: This entry was posted in and tagged , , , , , , , , , , on by. Uzgoj ovog voća predstavlja najunosniji biznis. Kilogram košta 1000 dinara verovali ili ne domaće naravno! Aronija je najveći antioksidans među voćem, podnosi temperature i do minus 47. Zovu je još i sibirska borovnica. Slavonsko sunce godi aroniji. Grmovi su se savili od težine. Sve je spremno za početak berbe. Očekuje se prinos od 2-3 kilograma po žbunu. Mislim da je to idealno. Na najvećoj slavonskoj plantaži aronije u Slatiniku Drenjskom ne kriju zadovoljstvo. Možemo nizati poređenja i s drugim kulturama koje uspevaju u Slavoniji. Kilogram šljiva iznosi 3 kune. Kilogram aronije 60 kuna to vam ispadne 1000 dinara okruglo u Srbiji! Jedan će deo u prodaju, a drugi u preradu. Slavonska je aronija i slađa od konkurencije sa severa. Poljska je među vodećim svjetskim uzgajivačima aronije. U Hrvatskoj se, uprkos isplativosti, plantaže aronije još uvek mogu izbrojati prstima jedne ruke. Izvor: B92 This entry was posted in and tagged , , , , , , , , , , , on by. Iako se lavanda pretežno gaji na mediteranu, postoji mesto u Srbiji gde osmu godinu zaredom ovo lekovito bilje daje odlične prinose i kvalitet etarskog ulja. Najveća plantaža lavande na Balkanu se nalazi upravo na Staroj Planini. Osim lavande, ovde se plantažira i smilje, od koga jedan kilogram ulja košta i do 1. Snimci nisu zabeleženi ni u Francuskoj ni Italiji, gde se lavanda gaji na velikim plantažama. Ovi uređeni hektari koje krase mirisni cvetovi lavande i smilja, bili su otpisani i ljudi su napuštali ovo mesto. Ali ipak ima onih koji umeju da prepoznaju potencijale, koji imaju viziju i hrabrosti. Celo ovo brdo je sada ovako zahvaljujući veri, istrajnosti,radu i velikom uloženom novcu Ljiljane Petrović. Počeci su bili teški ali kad prisustvujete ovakvom trenutku, koji se ne može u našoj zemlji zabeležiti, a retka je slika i u Evropi, ipak vam prođe kroz glavu- vredelo je. Mašine su u pripravnosti I berba lavande može da počne. Najpre se kosi, potom zemljište obrađuje i na kraju se cvet istovara u prikolice. Sve to na kraju završi ovde, u kazanima za destilaciju. Nekada se to bralo ručno, sada ove mašine zamene na desetine radnika. Ljilji nije cilj da širi površine, već broj kooperanata. Šta uraditi sa tom robom. NIje jednostavno praviti destileriju, sušaru. Ulaganja se prema Ljiljinim rečima isplate u trećoj godini od momenta sadnje. Imajući na umu da je ovo ulje organskog kvaliteta, cena za jedan kilogram ulja od smilja je od 1350 do 1500 evra, dok se za lavandu plaća od 70 do 90 evra. Kako tržište u ovom trenutku ne postoji u našoj zemlji, sve količine etarskog ulja, dobijenog sa ove plantaže završe na tržištu Belgije. Kada se zajmovi ne vraćaju, sledi prinudna naplata. Podižu se hipoteke, angažuju sudski izvršitelji. Kreditna aktivnost u Srbiji već poduže tavori. Dok građani kako-tako i podižu kredite, privreda kao da je odustala POGLEDAJTE U DNU VESTI CENE PONUDE STANOVA, ostaćete u čudu! Tako podaci Kreditnog biroa Udruženja banka Srbije govore da je kod pravnih lica broj uzetih kredita povećan 0,6 odsto. Još je gore u preduzetničkim vodama, gde je suma uzetih kredita povećana gotovo simoblično — oko 0,4 odsto. Istina, uzete kredite i mali i veliki nešto redovnije vraćaju: kod preduzeća je docnja 14,3 odsto, a to je pet procenta manje nego na samom početku godine, a kod preduzetnika je 16,1 odsto — i oni su se popravili 0,2 procenata. STAN ZA DŽABE: Akcije smo navikli da vidimo u prodavnicama svekolike robe. Od onoga što se može izdvojiti po principu skoro pa džabe tu je stan od 66 kvadrata u Srpskom Itebeju koji se nudi po 4. Veća je cena, ali veći i stan u Srpskoj Crnji: u prizemlju je, a za 85 kvadrata treba dati 6. Ko za sebe misli da ima šansu da tamo počne poslovnu aktivnost, eto prilike da se prvo skući. Kada se zajmovi ne vraćaju, sledi prinudna naplata. Podižu se hipoteke, angažuju sudski izvršitelji. A ponuda je tu dobra da se mogu opremiti i mali i veliki biznisi. Osim predmeta svojih dužnika koje nude banke, tu su i predmeti, odnosno oprema, koja je zbog stečaja stigla do prinudne napate. Nije lako prodati ni poslovni prostor ni opremu. Na sveru Bačke u Kanjiži prodaje se stari mlin-pekara sve to plus parcela po ceni od 189. Sve se nalazi na Subotičkom putu, a prodavac je poverilac Holding kapital iz Beograda. Da posao s pekaorm i nije baš nešto profitabilan govori podatak da se u Feketiću prodaje pekarska peć za 250. U Kovinu se na prodaju nude kolska vaga, silos, temelj za sušaru, i to sve za 243. Biznis, eto, nije odmakao dalje od temelja, a novom kupcu može se samo poželeti više sreće. Prodavac je Erste banka. U Vršcu se na prodaju našala štamparija i kompetna oprema za proizvodnju ambalaže za lekove. Unikredit lizing to nudi na prodaju, a može i opet na lizing. U Pećincima nije išao posao vezan za gumeni kondenzator. Sada se on nudi po 2. Šta će biti s opremom i hoće li realno novi vladsnici imati više sreće, posebno kada znamo da je država ovu 2016, proglasila za Godinu preduzetništva? U Americi je to tako i obično znači novi početak. Kod nas je to najčešće uvod u likvidaciju. Nije to tako teško objasniti. Preduzeća koja se kod nas nađu u toj poziciji često su u tako lošem stanju da je posle neuspelog stečaja likvidacija najčešeće rešenje koje se samo nameće. Izvor: Dnevnik This entry was posted in and tagged , , , , , , , , on by. Za 1,5 kilogram testa, od kojeg može da se napravi 30 kifli, potrebno je kilogram brašna i pola litra vode. Kada se sračunaju celokupni troškovi, za jednu ovu namirnicu je potrebno izdvojiti svega 3,83 dinara, a pekari je prodaju za 20-25 dinara… Prodaja kifli u Beogradu predstavlja najprofitabilniji mogući posao u Srbiji. Verovali ili ne, prestoničke pekare male kifle od 45 grama naplaćuju u proseku 25 dinara, iako im za njihovu izradu, kad se uračunaju svi troškovi, trebaju samo 3,83 dinara! Mi smo ipak na izuzetno atraktivnoj i prometnoj lokaciji, imamo prepoznatljiv brend i mušterije kojima naše cene odgovaraju, pa nemamo potrebe da ih spuštamo. Pekare koje imaju znatno niže cene kifli to rade kako bi privukle ljude, jer profita nemaju — istakla je ona. Na pitanje ima li smisla nešto što vas košta 3,83 dinara, ljudima prodavati gotovo šest puta skuplje, menadžerka nam je kratko i odsečno rekla da je to sve politika kuće, zabranila da se spominje njeno ime i naziv pekare, a zatim i spustila slušalicu. Ipak, da nije sve ovako, dokazuje i slučaj jedne pekare sa Zelenog venca u kojoj mala kifla košta svega četiri dinara, a vlasnik je objasnio i da uprkos niskoj ceni, on je ipak u malom plusu. Ako u to uračunam sve troškove: cenu struje, plate radnika, poreze, mene 30 kifli košta 115 dinara, što znači da mi za jednu treba 3,83. A ja na njima po ceni od četiri dinara zaradim 120. To jeste minimalan plus, ali onaj ko dođe da kupi kifle sigurno će uzeti i još nešto. Predsednik Unije privatnih pekara Srbije Zoran Pralica, istakao je da vlasnici pekara moraju da kalkulišu kako bi opstali na tržištu. Pekari su veoma proračunati, jer znaju da će uz taj jeftin proizvod mušterija kupiti jogurt i nešto slatko — rekao je Pralica i dodao: — Nema ulice u kojoj ima manje od tri pekare u nizu. Zbog toga prema broju stanovnika treba ograničiti i broj pekara. Tako su uradili Englezi, Italijani i oni ovakvih problema sa velikim oscilacijama cena nemaju. Izvor: Informer This entry was posted in and tagged , , , , , on by.
